Lån och krediter är begrepp som ofta hörs i samtal om privatekonomi. Ibland används de som synonymer, och faktum är att ett lån egentligen är en typ av kredit. På senare tid har dock kredit kommit att betyda antingen kreditkort eller en speciell låneform som kallas kontokredit, check-kredit eller kreditlina, och som skiljer sig på många sätt från traditionella lån. I denna guide reder vi ut begreppen och förklarar skillnaderna!
Ett lån innebär att du får använda en bestämd summa pengar (lånesumma eller lånebeloppet) under en oftast förbestämd period som kallas för lånets löptid. De flesta lån har en ränta och en avbetalningsplan som kräver att du amorterar, det vill säga betalar av lånet, med mindre avbetalningar under hela löptidens gång.
Man brukar skilja på lån med och utan säkerhet. Lån med säkerhet är kopplade till en viss tillgång som långivaren får överta om avbetalningsplanen inte följs. Den vanligaste typen av lån med säkerhet är bolån. Lån utan säkerhet, även kallade blancolån, är inte kopplade till någon tillgång och kan användas till lite vad som helst. Exempel på lån utan säkerhet är privatlån och de mindre och dyrare snabblånen.
Den egentliga definitionen av en kredit är ”en överlåtelse av förfoganderätten över varor eller en summa pengar”. Med lite enklare ord innebär det att du under en period får använda varor eller kapital som du egentligen inte äger. Lån är därmed en typ av kredit, precis som köp på avbetalning eller faktura. I dagligt tal skiljer man dock på lån och krediter, och med krediter menas oftast konto- och checkkrediter eller kreditkort.
Konto-, checkkredit eller kreditlina innebär att du blir beviljad en bestämd summa pengar som kallas maxlimit, kreditlimit eller kreditutrymme, precis som när du söker ett lån. Dock betalas inte krediten ut, i stället fungerar den som en buffert som du kan göra uttag ifrån. Antingen är krediten kopplad till ditt bankkonto, som därmed kan ha negativt saldo om det skulle behövas, eller så finns den på ett externt konto varifrån du när som helst kan göra ett uttag. Uttaget behöver inte vara på hela maxlimiten och du betalar endast ränta på det belopp som du tar ut.
På ett kreditkort finns också en maxlimit. Varje gång du betalar med kortet görs ett uttag och i slutet av månaden sammanställs dina köp på en faktura. Betalar du denna i sin helhet senast på förfallosdatumet utgår ingen ränta. Detta kallas för kortets räntefria period. Väljer du att betala ett mindre belopp får du betala ränta på den utestående skulden. Du har då också mindre pengar att handla för under den kommande månaden.
Innan vi går in på skillnaderna mellan lån och krediter börjar vi med en likhet – ansökningsprocessen. Oavsett om du söker ett lån eller en kredit behöver du genomgå en kreditprövning, där din kreditvärdighet beräknas utifrån en rad olika faktorer som inkomst och betalningshistorik. Kreditvärdigheten prövas sedan mot det belopp ansökt om och är den tillräcklig blir du beviljad. Härifrån ser processen lite annorlunda ut beroende på om du har ansökt om ett lån eller en kredit.
Ett lån betalas ut i sin helhet så fort ansökningsprocessen är klar. En kredit betalas däremot inte ut förrän du behöver använda den och då bara exakt den summa du behöver. Med ett kreditkort sker utbetalningen genom att du betalar med kortet. Har du en kredit kopplad till ditt bankkonto görs uttag automatiskt om ditt saldo går under 0 och har du en extern kontokredit begär du själv ett uttag på valfritt belopp.
Ett lån har en förbestämd avbetalningsplan som tas fram i samband med ansökan. Du betalar av regelbundet (oftast månadsvis) fram tills lånet är helt återbetalt. Återbetalningen på en kredit kan skilja sig åt mellan olika former och kreditgivare men vanligtvis finns en viss minimisumma, antingen som ett fast belopp eller som en andel av det utestående beloppet, som du betalar varje månad tillsammans med räntan. Utöver det bestämmer du själv hur mycket du vill betala av och därmed hur lång löptiden ska vara.
Med en kredit har du full flexibilitet så länge du inte utnyttjat hela ditt kreditutrymme. Vill du bli av med skulden snabbare och därmed sänka dina räntekostnader kan du göra större inbetalningar, och behöver du i stället mer kapital kan du göra uttag på det du tidigare betalat av utan att behöva göra en ny ansökan. Det är endast om du behöver höja din maxlimit som du måste genomgå en ny kreditprövning.
Ett lån är inte lika flexibelt eftersom du har en avbetalningsplan som du måste följa. Oftast går det att göra extra inbetalningar och därmed förkorta löptiden eller sänka framtida månadsbetalningar, och det kostar vanligtvis inte heller något att lösa lånet i förtid. Att sänka avbetalningen och därmed förlänga löptiden kan däremot vara krångligare. Och vill du låna tillbaka pengar du betalt in krävs vanligtvis en helt ny ansökan.
Privatlån kan vara på upp till 600 000 kronor, även om begräsningar såklart görs beroende på långivare, och på din inkomst och kreditvärdighet. När det kommer till lån med säkerhet, som bolån, är det säkerhetens värde som sätter gränserna tillsammans med kreditvärdigheten. Om allt ser bra ut kan du låna upp till 85 procent av bostadens värde vid ett bolån.
Krediter är oftast betydligt mindre. De flesta kontokrediter och kreditkort som erbjuds till privatpersoner har maxlimiter på mellan 30 000 och 100 000 kronor. Även här spelar såklart inkomst roll. Som en tumregel kan du tänka att du med ett kreditkort eller kontokredit kan få lite drygt din månadsinkomst före skatt som limit. Ett privatlån däremot kan snarare vara runt din årsinkomst.
Det går inte att säga vilket som är billigast av lån och krediter, detta eftersom räntorna varierar så mycket inom respektive kategori. Framförallt är det bland lånen det finns en stor skillnad – allt från bolån med räntor på någon procent över Riksbankens referensränta till snabblån med räntor på upp mot 70 procent. För kontokrediterna och kreditkorten är spannet något mindre och de flesta ligger på mellan 10 och 30 procent.
Förutom räntor tillkommer ofta avgifter. När du tar lån är det vanligt med en uppläggningsavgift på cirka 200-500 kronor som dras i samband med att lånet betalas ut. En del lån har också en aviavgift eller administrativ avgift på mellan 10 och 50 kronor per faktura/månadsbetalning. Även hos kontokrediterna finns vanligtvis en uppläggningsavgift. Dessutom finns ofta en fast limitavgift som du måste betala oavsett om du gjort något uttag eller ej. För att kunna jämföra räntor och avgifter hos lån och krediter bör du titta på den effektiva räntan som utrycker räntekostnader och avgifter som en procent av lånesumman.
Fördelar med lån
Nackdelar med lån
Fördelar med krediter
Nackdelar med krediter
Att lån och krediter skiljer sig åt, och har olika både för- och nackdelar bör nu stå klart. Så när ska man välja vad? Ett lån passar när du ska göra en större investering, till exempel en bil eller en bostad, och vet exakt hur mycket du kommer behöva. En kredit passar bättre om du behöver en buffert, kanske på grund av att du har en period med lägre inkomst. En kredit kan också passa bra om du ska göra en mängd mindre köp under en längre tid och inte vet de exakta beloppen, till exempel om du ska renovera.
Även om alla lån egentligen är krediter så menar man två oftast två helt olika typer av finansiella tjänster när man använder dessa begrepp. Ett lån finns i många utföranden och med olika villkor, men är alltid ett fast belopp som ska betalas tillbaka inom en viss tid. En kontokredit eller ett kreditkort har i stället en maxlimit eller ett kreditutrymme, som du kan välja att ta ut delar av. Det gör att krediten passar bra vid tillfällen när du behöver en buffert, eller när du inte vet hur mycket pengar du kommer att behöva. Lånet passar bättre för en större investering.
Mattias är ansvarig utgivare på Kreditium.se sedan 2019. Mattias har en bakgrund inom kundservice på en av Sveriges storbanker och en högskoleutbildning inom ekonomi.